Työ- ja elinkeinoministeriö on 23.5.2024 julkaissut hartaasti odotetun luonnoksen hallituksen esitykseksi laista merituulivoimasta talousvyöhykkeellä sekä eräiksi siihen liittyviksi laeiksi. Uudella sääntelyllä luotaisiin malli, jolla valtio valikoi merituulivoiman hankekehitykseen soveltuvat merialueet talousvyöhykkeellä ja valitsee näille alueille hankekehittäjät. Talousvyöhyke on kansainvälistä merialuetta, jonka taloudelliseen hyödyntämiseen Suomen valtiolla on oikeus.
Esitysluonnos uudesta talousvyöhykkeen merituulivoimalaista lausunnoille
![](https://www.castren.fi/wp-content/uploads/2024/05/Off-shore-Windpower-Castren.jpg)
![Samuli Tarkiainen](https://www.castren.fi/wp-content/uploads/2024/02/samuli-tarkiainen-150x150.png)
![Kanerva Sunila](https://www.castren.fi/wp-content/uploads/2024/02/kanerva-sunila-150x150.png)
![Helinä Teittinen](https://www.castren.fi/wp-content/uploads/2024/02/helina-teittinen-150x150.png)
![Sonja Leinonen](https://www.castren.fi/wp-content/uploads/2024/02/sonja-leinonen-150x150.png)
Samuli Tarkiainen, Kanerva Sunila, Helinä Teittinen & Sonja Leinonen
Esitysluonnoksen lausuntoaika päättyy 4.7.2024, joten oikea aika vaikuttaa sääntelyn sisältöön on nyt. Arvioitu hallituksen esityksen esittelyviikko eduskunnalle on viikko 39 eli syyskuun viimeinen kokonainen viikko. Lakien on tarkoitus tulla voimaan 1.1.2025.
Merituulivoima-alueiden ja hankekehittäjien valinta
Tällä hetkellä talousvyöhykkeellä sovelletaan Suomen talousvyöhykkeestä annettua lakia (1058/2004, ”talousvyöhykelaki”). Jatkossa talousvyöhykkeen tuulipuistoihin, sähköasemiin ja vedyntuotantolaitoksiin olisi tarkoitus soveltaa uutta lakia merituulivoimasta talousvyöhykkeellä. Talousvyöhykkeelle sijoitettaviin sähkönsiirtokaapeleihin ja vetyputkistoihin olisi edelleen tarkoitus soveltaa talousvyöhykelakia.
Talousvyöhykkeen merituulivoima-alueet valittaisiin valtioneuvoston päätöksellä, jota edeltäisi suunnitelmien ja ohjelmien ympäristövaikutusten arviointi (ns. SOVA-menettely). Hankekehittäjät valittaisiin Energiaviraston kilpailutuksessa, jossa voittajaksi valittaisiin hinta-laatusuhteeltaan paras tarjous. Tarjoajat saisivat pisteitä sekä tarjoamastaan hyödyntämismaksusta että laadullisista tekijöistä. Laadullisina tekijöinä huomioitaisiin muun muassa tarjoajan taloudellinen tila, kokemus, osaaminen ja muu kyky edistää hanketta, hankkeen ympäristövaikutukset, paikallisen hyväksyttävyyden edistäminen, verkkoon liittäminen, turvallisuus sekä EU-sääntelyssä edellytetyt seikat.
Energiaviraston järjestämän kilpailutuksen voittaja saisi yksinoikeuden hakea valtioneuvostolta hyödyntämislupaa kilpailutetulle alueelle. Hyödyntämislupa sisältäisi ehtoja muun muassa hyödyntämismaksusta, toimintaan liittyvistä ehdoista, hankkeessa noudatettavista määräajoista sekä edistämisvakuudesta. Hyödyntämisluvan lisäksi merituulivoimahanke vaatii muun muassa ympäristövaikutusten arviointimenettelyä ja vesitalouslupaa.
Merituulivoiman liittäminen kantaverkkoon
Lisääntyvä merituulivoiman hankekehitys vaatii myös panostuksia sähköverkkoon. Työ- ja elinkeinoministeriö selvittää parhaillaan sähkömarkkinalain uudistamista lisääntyvän sähköntuotannon ja kasvavien kulutuksen kuormien integroimiseksi kantaverkkoon ja suurjännitteiseen jakeluverkkoon. Fingrid on hiljattain julkaissut selvityksen merituulivoiman alustavista liityntämahdollisuuksista. Fingridin selvitystä on mahdollista kommentoida 23.6.2024 saakka.
Ympäristö, infrastruktuuri ja luonnonvarat– ja Kansainvälinen rakentaminen ja projektit -tiimiemme asiantuntijat vastaavat mielellään kysymyksiin merituulivoimasta talousvyöhykkeellä sekä muihin aiheesta herääviin kysymyksiin.